Soda nauda par laikā neiesniegtu transfertcenu dokumentāciju
Sods par laikā neiesniegtu transfertcenu dokumentāciju
VID sagatavojis skaidrojošu materiālu par soda naudas piemērošanu transfertcenu dokumentācijas pārkāpumos.
Valsts ieņēmumu dienests (VID) sagatavojis skaidrojošu materiālu par soda naudas piemērošanu transfertcenu dokumentācijas pārkāpumos. Sagatavoto vadlīniju mērķis ir ieviest algoritmu, lai konsekventi noteiktu, kā aprēķināma soda nauda par transfertcenu dokumentācijas savlaicīgu neiesniegšanu vai būtisku tās sagatavošanas prasību pārkāpšanu. Apskatām, kas mainās un kā būs turpmāk!
Kādas prasības jāievēro?
Likuma “Par nodokļiem un nodevām” (likums par NN) 15.2pantā aprakstītas vairākas būtiskas normas, kas attiecas primāri uz starptautisku uzņēmumu grupu dalībniekiem Latvijā. Proti, definēts nodokļu maksātāju loks, kuriem un kādos gadījumos obligāti vai pēc pieprasījuma VID jāiesniedz tikai vietējā vai vietējā un globālā dokumentācija, cik bieži šie dokumenti ir jāsagatavo un jāatjauno, kāds ir darījumu būtiskuma slieksnis, piemērojamās soda sankcijas u. c.
Savukārt Ministru kabineta noteikumi Nr.802 “Transfertcenu dokumentācija un kārtība, kādā noslēdzama nodokļu maksātāja un nodokļu administrācijas iepriekšēja vienošanās par tirgus cenas (vērtības) noteikšanu darījumam vai darījumu veidam” nosaka to, kāda un cik detalizēta informācija ir jāiekļauj globālajā un vietējā transfertcenu dokumentācijā, kā arī vienkāršotajā transfertcenu dokumentācijā (dokumentācija, kas attiecas uz zemas pievienotās vērtības pakalpojumu pamatošanu).
Pēc būtības (vismaz vietējo normu ieviešanas sākumposmā) Latvijas vajadzībām sagatavojamās transfertcenu dokumentācijas saturs neatšķīrās no tā, ko paredzēja Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) vadlīniju 5.nodaļas pielikumā rekomendētais formāts. Proti, Latvijas transfertcenu dokumentācijas prasības tika kopētas no ESAO vadlīniju rekomendācijām.
Kāpēc prasību ievērošana ir svarīga?
Lai arī obligātas (izpildoties noteiktiem nosacījumiem) transfertcenu dokumentācijas sagatavošanas un iesniegšanas prasības Latvijā ir ieviestas jau kopš 2018.gada, tikai salīdzinoši nesen novērots, ka VID aktīvi pievērsies nodokļu maksātāju iesniegto transfertcenu dokumentāciju pārbaudei un izvērtēšanai pēc būtības, atsevišķos gadījumos pat piemērojot maksimālo sodu.
Jāatceras, ka atbilstoši likuma par NN 15.2panta 14.daļai VID ir tiesības piemērot nodokļu maksātājam soda naudu līdz 1% no kontrolētā darījuma summas, bet ne vairāk kā 100 000 eiro par laikā neiesniegtu transfertcenu dokumentāciju vai gadījumos, kad nodokļu maksātājs būtiski pārkāpis normatīvajos aktos paredzētās transfertcenu dokumentācijas sagatavošanas prasības. Praksē līdz šim VID brīdināja nodokļu maksātājus, ka transfertcenu dokumentācijas netika iesniegtas laikus vai bija neatbilstošas vietējām likuma normām, atļaujot veikt labojumus mēneša laikā. Saskaņā ar jaunajām VID vadlīnijām, pašlaik nav viennozīmīgas izpratnes par to, vai tas tā turpināsies arī nākotnē.
Kādos gadījumos tiks piemērots sods?
Saskaņā ar VID sniegto informāciju nodokļu maksātāju pārkāpumus iedalīs būtiskos, mazāk būtiskos un maznozīmīgos pārkāpumos. Ērtības labad zemāk attēlā esam norādījuši galvenos katra pārkāpuma veida raksturojošos lielumus.
Būtisks pārkāpums | Mazāk būtisks pārkāpums | Maznozīmīgs pārkāpums |
|
|
|
Svarīgi norādīt, ka VID ieskatā visa vietējā un vienkāršotā transfertcenu dokumentācijā ietveramā informācija vērtējama kā kritiskas nozīmes informācija.
Kā tiks aprēķināta soda nauda?
Soda naudas apmēru noteiks atbilstoši pārkāpuma būtiskumam, individuāli izvērtējot nodokļu maksātāja izdarītā pārkāpuma apstākļus un rīcību un ņemot vērā nodokļu maksātāja atbildību mīkstinošos un pastiprinošos apstākļu
- par maznozīmīgu pārkāpumu – 0,05% apmērā no kopējās kontrolēto darījumu summas, bet ne vairāk kā 15 000 eiro (ar iespēju soda naudu pat nepiemērot);
- par mazāk būtisku pārkāpumu – no 0,1% līdz 0,5% no kopējās kontrolēto darījumu summas, bet ne vairāk kā 50 000 eiro;
- par būtisku pārkāpumu – no 0,5% līdz 1% no attiecīgā kontrolētā darījuma summas, bet ne vairāk kā 100 000 eiro.
Lai padarītu aprēķina mehānismu komplicētāku, VID noteicis arī “sākumpunktu” mazāk būtisku pārkāpumu (0,3%) un būtisku pārkāpumu (0,75%) gadījumos, kas tiks izmantots par pamatu, lai noteiktu soda naudas apmēru. Ja nodokļu maksātājs būs veicis kādu no šiem pārkāpumiem, soda naudas sākuma koeficients tiks koriģēts ar nodokļu maksātāja kopējo atbildību pastiprinošo vai mīkstinošo apstākļu individuālo vērtējumu rezultātu, iekļaujoties augstāk uzskaitītajos intervālos atkarībā no pārkāpuma nozīmīguma. Saskaņā ar vadlīniju tabulās norādīto noprotams, ka atbildību mīkstinoši apstākļi būs nodokļu pārmaksa, bet pastiprinoši – nodokļu parāds.
Svarīgi, ka, ja par attiecīgo pārskata periodu konstatēti vairāki pārkāpumi (maznozīmīgs, mazāk būtisks, būtisks pārkāpums), tad katru pārkāpumu izvērtē atsevišķi un aprēķina soda naudu par katru pārkāpumu. Visu pārkāpumu kopējo soda naudas summu nosaka, nepārsniedzot 100 000 eiro, kas šajā gadījumā ir nodokļu maksātājiem labvēlīga likuma normu interpretācija.
Secinājumi
Analizējot VID vadlīnijas, noteikti rodas vairākas atziņas par to praktisku piemērošanu.
Likumā ietvertais norāda, ka sods par transfertcenu dokumentācijas neatbilstību ir piemērojams tikai būtisku pārkāpumu gadījumā. VID ar vadlīnijām nosaka, kas uzskatāms par būtisku pārkāpumu. Attiecīgi svešvalodas lietošana starptautiskas uzņēmumu grupas transfertcenu dokumentācijās uzskatāma par būtisku pārkāpumu, kā rezultātā var tikt aprēķināta līdz pat 100 000 eiro liela soda nauda. Saprotot, ka transfertcenas skar ne tikai Latviju un ir starptautisks nodokļu aspekts, transfertcenu dokumentācijas, kas gatavotas grupas ietvaros visiem tajā ietilpstošajiem uzņēmumiem (piemēram, angļu valodā) un iesniegtas VID, sākot ar 2018.gadu, kvalificējas kā būtisks pārkāpums.
Pašlaik noteiktā soda apmērs gan likumā, gan VID vadlīnijās nav sasaistīts ar potenciālu transfertcenu risku un pēc būtības VID var piemērot maksimālo sodu arī tad, ja ar piemērotajām transfertcenām nav sasaistāmi nodokļi riski. Proti, transfertcenas ir noteiktas korekti, kā to paredz nesaistītu personu darījumu jeb tirgus cenu princips, tādēļ transfertcenu dokumentācijas neiesniegšanas fakts vai nepilnības, pat ja nav saistītas ar nodokļu nenomaksāšanas risku, var rezultēties visaugstākajā soda naudā Latvijas nodokļu regulējuma kontekstā.
No vadlīnijām izriet, ka arī, piemēram, tāda nepilnība kā uzņēmumu grupas juridiskās struktūras neiekļaušana dokumentācijā un izmaksu bāzē par saņemtajiem vadības pakalpojumiem, var tikt uzskatīta par sodāmu pārkāpumu. Pieņemot, ka soda naudas apmēra kalkulācija ir atkarīga no nodokļa nomaksas fakta (parāds vai pārmaksa), nodokļu pārmaksas gadījumā var samazināt soda naudas apmēru.
Raksta oriģināls pieejams iFinanses.
© 2024 KPMG Baltics SIA, Latvijā reģistrēta sabiedrība ar ierobežotu atbildību un KPMG neatkarīgu dalībfirmu, kuras saistītas ar Apvienotajā Karalistē reģistrētu privātu garantiju sabiedrību “KPMG International Limited”, globālās organizācijas dalībfirma. Visas tiesības aizsargātas.
Detalizētu informāciju par KPMG globālās organizācijas struktūru var iegūt, apmeklējot https://kpmg.com/governance.