Bogføringsloven er ændret med virkning fra 1. juli 2022, dog med flere overgangsbestemmelser. Samtidig er fristerne for indberetning af årsrapporter permanent forlænget for visse regnskabsklasser.
De væsentligste ændringer til bogføringsloven
De grundlæggende krav til registrering af transaktioner og opbevaring af data fastholdes, mens kravene på andre områder øges.
Regnskabsmateriale
Definitionen af regnskabsmateriale udvides til at omfatte dokumentation for noterne og ledelsesberetningen i årsrapporten og for skøn og vurderinger foretaget i forbindelse med udarbejdelse af virksomhedens årsrapport. Kravet vil også gælde for de oplysninger, der ikke gereneres automatisk på baggrund af registreringer i bogføringen, men hvor der er tale om virksomhedens bearbejdelse af oplysninger, der stammer fra bogføringen eller andre kilder. Dokumentationen kan eksempelvis være for ledelsens forventninger til fremtiden, årets resultat sammenholdt med forventninger, skøn der benyttes i årsrapporten, redegørelsen for kønsmæssig sammensætning og redegørelsen for samfundsansvar mv.
Digital opbevaring
Kravet om digital registrering af transaktioner er ikke nyt, men til gengæld er der nu krav om, at visse regnskabsmaterialer skal opbevares digitalt. Ligeledes skal virksomheden sikre, at der løbende foretages sikkerhedskopier af de digitale opbevaringer, som opbevares på betryggende vis. Opbevares data internt i virksomheden, skal sikkerhedskopien altid opbevares uden for virksomheden.
Procedurer og afstemninger
Virksomheder skal udarbejde en beskrivelse af procedurer til sikring af, at transaktioner løbende registreres og opbevares forsvarligt samt angive, hvilke medarbejdere der er ansvarlige for punkterne opsat i beskrivelsen. Reglerne erstatter lovens tidligere krav om systembeskrivelse. Virksomheden skal desuden foretage afstemninger, som sikrer et kontinuerligt opdateret grundlag for lovpligtige indberetninger/angivelser. Afstemningen skal foretages senest på datoen for udløbet af fristerne for de lovpligtige indberetninger og angivelser. Den konkrete afstemning vil afhænge af karakteren af indberetningen eller angivelsen af virksomhedens forhold.
Digitale bogføringssystemer
Efter opdateringen af loven, er der nu krav om, at virksomheder skal anvende digitale bogføringssystemer. Tidspunktet for implementeringen afhænger af virksomhedens regnskabsklasse, jf. overgangsbestemmelserne angivet nedenfor. Virksomheden kan vælge en udbyder af et bogføringssystem, der lever op til de fastsatte krav, og som dermed er godkendt af Erhvervsstyrelsen, eller virksomheden kan benytte eget system, der lever op til de fastsatte krav. Erhvervsstyrelsen vil fastsætte de detaljerede krav til bogføringssystemerne i separat bekendtgørelse og udarbejde en offentligt tilgængelig fortegnelse over godkendte systemer.
Udbydere af de digitale bogføringssystemer har pligt til at sikre sig, at systemerne altid lever op til kravene i loven.
Overgangsbestemmelser
Ændringerne i bogføringsloven er omfattende, og af samme årsag er der flere overgangsbestemmelser. Vi har udarbejdet en tidlinje over de væsentligste overgangsbestemmelser nedenfor.
De farvede kasser indikerer forventede datoer. Ikrafttrædelsen kan ske på forskellige tidspunkter, afhængig af regnskabsklasse eller omsætning.
Permanent forlængelse af indberetningsfrist
Fristen for indberetning af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse B og C forlænges permanent fra 5 måneder til 6 måneder efter regnskabsårets udløb. Ændringen sker med virkning for regnskaber, der afsluttes den 31. december 2021 eller senere.
Fristen på 4 måneder for børsnoterede og statslige virksomheder fastholdes.
Ud over indberetning af årsrapporten, skal virksomheder fremover indberette oplysninger om deres udbyder af digitalt bogføringssystem. Oplysningerne offentliggøres ikke, men anvendes af Erhvervsstyrelsen til kontrol og opfølgning.
Kontrol og bøder
Erhvervsstyrelsen har mulighed for at gennemføre flere og mere omfattende kontroller end tidligere. Som noget nyt kan Erhvervsstyrelsen også foretage kontrol af nystiftede virksomheder og virksomheder, som har fravalgt revision/udvidet gennemgang og herunder påbyde revision i visse tilfælde. Virksomheder skal være opmærksomme på, at bødeniveauet for ikke at overholde bogføringsloven er forhøjet markant med op til 1,5 mio. kr., afhængigt af virksomhedens omsætning.
Kontakt os og læs flere indsigter her
Michael Sten Larsen
Partner
KPMG i Danmark
Jane Thorhauge Møllmann
Director
KPMG in Denmark